Oversikt over viktige fisk, amfibier og reptiler 
Tilbruk på Bio1200

Det systemet som presenteres her tar utgangspunkt i den norske faunaen, derfor er en rekke taxa utelatt. En rekke arter er nevnt, dette er arter som jeg forventer at dere skal kunne identifisere dersom dere møter på dem. Foran endel arter står det en *, disse artene er vanskeligere og jeg forventer ikke at alle skal kunne disse. Vi tar utgangspunkt i denne listen under lab-øvelsene. Bilder og beskrivelse finner dere bl.a. i Aschehougs store fiskebok, eller på nettet feks i FishBase (www.fishbase.org).
Asbjørn 

Overklasse Rundmunner (kjeveløse, urfisk) (Agnatha).
Rundmunnede. Niøyer og slimål. Åleliknende vannlevende former med kjeveløs, sugende munn, og uten beinplater, skjell og finner. (Ca. 50)

Klasse Slimåler (Myxini).
Ord. Slimåler (Myxiniformes) (43 arter)
Slimålfam. (Myxinidae)
Slimål (Myxine glutinosa)

Klasse Niøyer (Cephalaspidomorphi)
Ord. Niøyer (Petromyzontiformes)
Niøyefam. (Petromyzonidae) (41 arter)
Havniøye (Petromyzon marinus)
*Elveniøye (Lampetra fluviatilis)
*Bekkeniøye (Lampetra planeri)

Overklasse Kjevedyr (Gnathostomata).

Klasse Taggpanserhaier (Acanthodii).
De tidligst utviklede haier med kjever. Kropp rikelig utstyrt med skjell og pigger, fullstendig skjelett ikke kjent. Silur, nå utdødd.

Klasse Panserhaier (Placodermi).
Havformer med hode og fremre kroppsdeler dekket av beinplater. Med kjever, og leddforbindelse meiiom hode- og kroppspanser. Forskjellige former som opptrådde fra Silur til karbon. Nå utdødd. 

Klasse Bruskfisker (Chondrichthyes).
Med brusk-skjelett, kjever og kompliserte parringsorganer; med skjell, men uten svømmeblære. Haier, skater, rokker og andre bruskfisker, nesten utelukkende marine former.

U.klasse Haier og skater (Elasmobranchii, Selachii). 
Mangler gjellelokk, gjellespaltene åpner seg adskilt, "sprøytehull" finnes. Amficoele virvler.
Orden Gråhaier (Carcharhiniformes)
Gråhaifamilien (Carcharhinidae) (91 arter)
			* Blåhai (Prionace galeus)
Rødhaifamilien (Scyliorhinidae) (96 arter)
			* Småflekket rødhai (Scyliorhinus canicula)
			Hågjel (Galeus melanostomus)
Orden Håbranner (Lamniformes)
			Brugdefamilien (Cetorhinidae (1 art)
				* Brugde (Cetorhinus maximus)
			Håbrannfamilien (Lamnidae) (5 arter)
				* Håbrann(Lamna nasus)
Orden Håer (Squanliformes)
			Håfamilien (Squalidae) (10 arter)
				Pigghå (Squalus acanthias)
Ord.Skater og rokker (Batoidea)
			Skatefamilien (Rajiformes) (> 200arter)
				* Piggskate (Raja clavata)
				* Kloskate (Raja radiata)

U. klasse Helhoder (Holocephali).
Med lite gjellelokk som dekker gjellespaltene. Femte gjellespalte redusert. Piskeformet hale, haken hud, med hudtann foran ryggfinnen. Overkjeven fastvokst til kraniet.
Ord. Havmus (Chimaeriformes).
To ryggfinner, den forreste kort og høyreist og den bakerste lav og lang. 3
Havmusfamilien (Chimaeridae) (21 arter)
				Havmus (Chimaera mostrosa)

Klasse Strålefinnede fisker (Actinopterygii).
Den mest artsrike og diverse gruppen fisker (42 ordener, 431 familier, 4075 slekter med over 28000 arter – ”and counting”). Oppsto i Devon. Endoskjelett delvis forbeinet. Med kjever, gjellelokk og fire par kamformede gjeller. Vanligvis med svømmeblære, i sjeldne tilfeller lunger. Denne klassen omfatter nesten alle moderne ferskvannsfisker slik som stører, laksefisker m.v., dessuten lungefisker og noen nesten utdødde grupper (kvastfinnede fisker).

U. klasse Bruskganoider (Chondrostei).
Orden Størfisker (Acipenseriformes)
Orden Bikirer (polyperidiformes)

U. klasse Ekte beinfisker (Neopterygi, Teleostei).
Dette er den mest artsrike av alle fiskegrupper med en lang rekke ordener og familier. Finnestrålene støttes opp av like mange støttebein (gjelder rygg- og gattfinnene). De systematiske kjennetegn som begrunner inndelingen i ordener og lignende er i stor grad indre karakterer; spesielt bein- og muskelstrukturer i hodet. Dette gjør det vanskelig å gi noen enkle kjennetegn for mange av ordenene.
Orden Ålefisker (Anguilliformes)
Ålefam. (Anguillidae) (15 arter)
Ål (Anguilla anguilla)
Orden Sildefisker (Clupeiformes)
Sildefam. (Clupeidae) (181 arter)
Sild (Clupea harengus) 
Brisling (Sprattus sprattus)
Orden Karpefisker (Cypriniformes)
Karpefam. (Cyprinidae) 
Karuss (Carussius carussius) 
* Ørkyt (Phoxinus phoxinus) 
Mort (Rutilus rutilus)
* Sørv (Scardinius erythrophthalmus)
Brasme (Abramis brama)
Orden Gjeddefisker (Esociformes)
Gjeddefamilien (Esocidae) (5 arter)
Gjedde (Esox lucius)
Orden Laksefisker (Salmoniformes) 
Laksefam. (Salmonidae) (66 arter)
Laks (Salmo salar) 
Aure (Ørret) (Salmo trutta) 
Røye (Salvelinus alpinus) 
Sik (Coregonus lavaretus) 
* Lagesild (Coregonus albula)
* Harr (Thymallus thymallus)
Orden Torskefisker (Gadiformes) (30 arter)
Torskefam. (Gadidae)
Torsk (skrei) (Gadus morhua) 
Hyse (kolje) (Melanogrammus aeglefinus) 
* Hvitting (Merlangius merlangus.
Lyr (Pollachius pollachius) 
Sei (Pollachius virens)
Lake (Lota lota) 
* Lange (Molva molva) 
Orden Stiklingfisker (Gasterosteiformes)
Stingsildfamilien (Gasterosteidae) (9 arter)
Trepigget stingsild (Gasterosteus aculeatus) 
* Nipigget stingsild (Pungitius pungitius)
* Tangstikling (Spinachia spinachia)
Nålefiskfamilien (Syngnathidae) (215 arter)
			Tangsnelle (Syngnathus typhle)
			* Stor havnål (Entelurus aeguoreus)
Orden Ulkefisker (Scorpaeniformes)
Uerfamilien (Scorpaenidae) (388 arter)
Uer (Sebastes marinus) 
* Snableuer (Sebastes mentella)
				Knurrfamilien (Triglidae) (98 arter)
					Knurr (Eutrigla gurnardus)
* Rødknuss (Trigla lucerna)
Ulkefamilien (Cottidae) (300 arter)
			Steinsmett (Cottus poecilopus)
Vanlig ulke (Myococephalus scorpius)
* Dvergulke (Taurulus bubalis)
				Panserulkefamilien (Agonidae) (44 arter)
					* Panserulke (Agonus cataphractus)
					* Tiskjegg (Leptagonus decagonus)
				Rognkjeksfamilien (Cyclopteridae) (28 arter)
					* Rognkjeks (Cyclopterus lumpus)
				Ringbukfamilien (Liparidae) (28 arter)
					* Vanlig ringbuk (Liparis liparis)
Ord. Piggfinnefisker (Perciformes)
Abor-(abbor)fam. (Percidae) (162 arter)
Åbor (abbor) (Perca fluviatilis) 
Gjørs (Stizostedion lucioperca)
* Hork (Gymnocephalus cernua)
				Havabborfamilien (Serranidae) (449 arter)
					* Havabbor (Dicentrarchus labrax)
Leppefiskfamilien (Labridae) (500arter)
Bergnebb (Ctenolabrus rupestris)
Berggylt (Labrus berggylta)
Blåstål / rødnebb (Labrus bimaculatus)
				Hornkvabbefamilien (Stichaeidae) (65 arter)
					* Hornkvabbe (Chirolophis ascanii)
Silfamilien (Ammodytidae) (18 arter)
			* Småsil (Ammodytes tobianus)
			* Storsil (Hyperoplus lanceolatum)
Fjesingfamilien (Trachinidae) (4 arter) 
Fjesing (Trachinus draco) 
				Tangkvabbefamilien (Blenniidae) (345 arter)
					* Tangkvabbe (Blennius pholis)
Fløyfiskfamilien (Callionymidae) (130 arter)
			* Fløyfisk (Callionymus lyra)
Makrellfamilien (Scombridae) (49 arter)
Makrell (Scomber scombrus)
* Makrellstørje/tunfisk (Thunnus thynnus)
Tangsprellfamilien (Pholidae) (14 arter)
* Tangsprell (Pholis gunellus) 
Ålekvabbefamilien (Zoarcidae) (220 arter) 
Ålekvabbe (Zoarces viviparus)
Steinbitfamilien (Anarhichadidae) (5 arter)
			* Gråsteinbit (Anarchichas lupus)
			Flekksteinbit (Anarchichas denticulatus) 
Kutlingfamilien (Gobiidae) (1875 arter)
	Svartkutling (Gobius niger)
			* Tangkutling (Gobiusculus flavescens)
			* Leirkutling (Pomatoschistus microps)
Ord. Flyndrefisker (Pleuronectiformes)
Kropp flattrykt lateralt, hode asymmetrisk, begge øyne på samme side.
Flyndrefamilien (Pleuronectidae) (93 arter)
Kveite (Hippoglossus hippoglossus). 
* Sandflyndre (Limanda limanda). 
Rødspette (Pleuronectes platessa). 
Skrubbe (Platichthys flesus).
* Gapeflyndre (Hippoglossoides platessoides)
				Varfamilien (Scophthalmidae) (18 arter)
Piggvar (Psetta maximus) 
				Tungefamilien (Soleidae( (89 arter)
					Tunge (Solea solea)

Klasse Kjøttfinnede fisk (Sarcopterygii)

U.klasse Lungefisker (Sarcopterygii.
Finner med basalt, skjellkledt skaft, som inneholder bruskradier, som sitter fjørformet på en midtakse. Skjelettet meget ufullkomment forbeinet. Opprinnelig cosmoidskjell, som er redusert hos de fleste nålevende former. Ventrale lunger og tilløp til dobbelt kretsløp som hos amfibier. Tykk ryggstreng uten egentlige virvler. Ånder atmosfærisk luft. Neoceratodus (Australia), Protopterus, Lepidosiren.

U.klasse Kvastfinnede fisker (Crossopterygii).
Finner med tykke, skjellkledte skaft. Endokraniet delt i en fremre .og bakre del som danner ledd med hverandre. Cosmoidskjell. Den blå fisk (Latimeria chalumnae). Trolig den neste nålevende art  (Komorene øst for Afrika og ved Indonesia). Det er mulig at fisken som finnes ved Indonesia er en annen art. 

Klasse Amfibier (Amphibia).
Ånder vanligvis med gjeller på larvestadiet og med lunger som voksne. Med ufullstendig, dobbelt kretsløp og vanligvis naken hud. Med utformede ganglemmer. De første landlevende virveldyr og forløpere for krypdyrene. Salamandre, frosker, padder og ormepadder.

Orden Halepadder (Caudata el. Urodela).
Med lang kropp og hale. Larver bare med ytre gjeller. Eggene befruktes i hunnens kloakk. 
Salamanderfamilien (Salamandridae) 
Liten salamander (Tritus vulgaris)
Stor salamander (Tritus cristatus)

Orden Haleløse padder (Anura).
Ytre hale forsvunnet, halevirvler vokst sammen til et halebein, som ligger inne i kroppen. Bakbein velutviklede hoppebein. Ryggsøyle med bare 8-9 frie virvler. Eldre larver med indre gjeller, hornkjever og horntenner. 
Froskefamilien (Ranidae)
Frosk (Rana temporaria) 
* Spissnutefrosk (Rana arvalis)
* Damfrosk (Rana lessonae)
Paddefamilien (Bufonidae)
Padde (B ufo bufo).

Orden Ormepadder(Apoda / Gymnophiona) 
Ormelignende uten lemmer. Hud ofte med små skjell. Amficoele virvler. Tropiske og subtropiske former.

Klasse Krypdyr (Reptilia).
Ånder med lunger og har ufullstendig dobbelt kretsløp, hud vanligvis skjellkledd. Vel utviklede lemmer, som mangler hos slanger og enkelte firfisler. Ektoterme. De fleste landlevende, noen lever i vann. Skilpadder, broøgler, firfisler, slanger og krokodiller. Omfatter også utdødde kjempeformer som dinosaurene. Systematikken er meget omfattende og vanskelig.

Orden Skilpadder (Chelonia).
Kropp omgitt av rygg- og bukskjold av dermalbein, dekket med hornplater. Mangler tenner.

Orden Broøgler (Rhynchocephalia).
Likner i levevis og utseende øgler. En rekke taklignende skjell langs rygglinjen. En nålevende art (Tuatara, Sphenodon).

Orden Krokodiller (Crocodylia).
Tenner bare i alveoler på kjevekanten. Store hornplater med kjøl, støttet av beinstykker. Uparret kopulasjonsorgan. Svømmehale, sammentrykt fra sidene. Alligatorer, krokodiller og gavialer.

Orden Skjellkrypdyr (Squamata).
Hud skjellkledt. Kranium med redusert tinning-region, nedre tinningbue mangler. Parret kopulasjonsorgan.	
			Firfislefamilien (Lacertidae)
Firfisle (Lacerta vivipara) 
				Stålormfamilien (Anguidae)
Stålorm (Anguis fragilis)
				Huggormfamilien (Viperidae) (ca 200 arter)
Hoggorm (Vipera berus).
				Snoker (Columbridae) (ca 1500 arter)
* Slettsnok (Coronella austriaca) 
Buorm (Vanlig snok) (Natrix natrix).